![Vindecarea slugii sutaşului Vindecarea slugii sutaşului](https://oasteadomnului.ro/wp-content/uploads/2012/04/iga-244x300.jpg)
Vindecarea slugii sutaşului
![Imagine Vindecarea slugii sutaşului - retete articole stiri filme jocuri religie - 2review.ro Imagine Vindecarea slugii sutaşului - retete articole stiri filme jocuri religie - 2review.ro](https://oasteadomnului.ro/wp-content/uploads/2012/04/iga-244x300.jpg)
Sfantul Ioan Gura de Aur Intrand Iisus in Capernaum, s-a apropiat de El un sutas, rugandu-L pe El si zicand: Doamne, sluga mea zace in casa bolnav, cumplit chinuindu-se. i i-a zis Iisus: Venind il voi vindeca I Leprosul s-a apropiat de Domnul, pe cand Domnul Se pogora de pe Munte; sutasul, pe cand Domnul []Sfantul Ioan Gura de AurIntrand Iisus in Capernaum, s-a apropiat de El un sutas, rugandu-L pe El si zicand: Doamne, sluga mea zace in casa bolnav, cumplit chinuindu-se. i i-a zis Iisus: Venind il voi vindeca I Leprosul s-a apropiat de Domnul, pe cand Domnul Se pogora de pe Munte; sutasul, pe cand Domnul intra in Capernaum. Pentru ce nu s-au urcat pe Munte nici leprosul, nici sutasul ? Nu din pricina trandaviei ca la amandoi credinta le era fierbinte -, ci ca sa nu intrerupa invatatura Domnului. Apropiindu-se de Hristos, sutasul a zis: Sluga mea zace in casa bolnav, cumplit chinuindu-se .
Unii comentatori spun ca sutasul a spus pricina pentru care n-a adus cu el si sluga, pentru a se scuza. Nici nu era cu putinta, spun acestia, sa-l aduca; era paralizat, chinuit de dureri si pe moarte. Ca era pe moarte o spune evanghelistul Luca: Era pe moarte .
Eu insa sustin ca aceste cuvinte ale sutasului sunt o dovada a marii lui credinte, cu mult mai mare decat a acelora care au coborat pe slabanog prin acoperisul casei.
Sutasul socotea ca e de prisos sa-si aduci sluga la Hristos, pentru ca stia bine ca era de ajuns numai poruncii lin Hristos ca sa vindece pe cel bolnav. i ce-a facut Iisus? N-a facut ce facuse mai inainte. Hristos de obicei urmeaza vointa celor care-L roaga; acum insa o ia inainte si nu numai ca-i fagaduieste sutasului ca-i va vindeca sluga, dar si ca se va duce in casa lui. O face ca sa aflam credinta sutasului. Daca nu i-ar fi fagaduit aceasta, ci i-ar fi spus: Du-te acasa, sa fie vindecata sluga ta! , n-am fi stiut cit e de mare credinta lui. La fel si cu cananeanca, numai ca in sens invers.
Sutasului ii spune, fara sa fie chemat, ca Se va duce acasa la el, ca sa afli credinta sutasului si marea lui smerenie; cananeencei insa ii refuza datul, pentru a face sa staruie in cererea ei.
Doctor intelept si iscusit fiind, stie sa dobandeasca cele contrarii prin contrarii. Intr-un caz, prin ducerea Sa de buna voie in casa sutasului; in celalalt, prin amanarea indelungata si prin refuzul Sau, descopera credinta femeii.
Asa face si cu Avraam, spunandu-i: Nu voi ascunde de sluga Mea Avraam , ca sa afli dragostea de oameni a lui Avraam si purtarea sa de grija pentru sodomiti.
La fel si cu Lot; ingerii trimisi la el au refuzat sa intre in casa lui, ca sa afli cat de mare era iubirea de straini a dreptului Lot. Ce a raspuns sutasul? Nu sunt vrednic sa intri sub acoperisul meu .
Sa ascultam aceste cuvinte toti cati avem sa-L primim pe Hristos! Ca e cu putinta sa-L primim si acum. Sa le ascultam, sa le urmam ca sa-L primim tot cu atata ravna! Cand primesti in casa ta pe cel sarac, pe cel flamand si pe cel gol, pe Hristos Il primesti, pe El Il hranesti.
Ci zi numai cu cuvantul si se va tamadui sluga mea! Iata ca si sutasul, ca si leprosul, are despre Hristos parerea cuvenita Lui. Nici sutasul n-a zis: Cheama-L pe Dumnezeu in ajutor! , sau: roaga-te Lui si cere-I! , ci: Porunceste numai! . Apoi temandu-se ca nu cumva Domnul, din smerenie, sa refuze, a adaugat:Ca si eu sunt om sub stapanire, avand sub mine ostasi; si spun acestuia: Du-te si se duce; si celuilalt: Vino! si vine; si slugii mele: Fa aceasta! si face . i ce-i cu asta, m-ar putea intreba cineva, daca sutasul credea ca Hristos este Dumnezeu? Pe mine ma intereseaza sa aflu daca Hristos incuviinta aceasta credinta, daca o intarea? Intrebarea este bine si intelept pusa. Sa o cercetam si vom vedea ca lucrul care s-a petrecut cu leprosul s-a petrecut si cu sutasul. Dupa cum leprosul a spus: Daca vrei ca noi sustinem cu tarie Dumnezeirea si puterea lui Hristos, intemeiati nu numai pe cuvintele leprosului, ci chiar pe cuvintele Domnului; ca Domnul nu numai n-a vestejit parerea leprosului, ci a intarit-o si mai mult, adaugind chiar ce era de prisos sa spuna, adica: Vreau, curateste-te! , tocmai pentru a-i intari credinta tot asa este drept sa vedem daca s-au petrecut la fel lucrurile si cu sutasul. i vom gasi ca s-au petrecut la fel. Cand sutasul a spus despre Domnul lucruri atat de mari, cand a marturisit ca are o atat de mare putere, Hristos nu l-a tinut de rau, ci i-a primit cuvintele si a facut mai mult decat ca le-a primit. Nici evanghelistul n-a spus numai ca Domnul a laudat spusele sutasului, ci, aratand, cat de mult l-a laudat, spune ca S-a si minunat de credinta sutasului; si nu numai ca S-a minunat de credinta lui, ci l-a si dat ca pilda intregului popor si celorlalti, pentru a-i urma credinta.
Vezi, dar, ca fiecare din cei ce au fost martori la cuvintele Lui se mirau de puterea lui Hristos?Si se mirau si multimile de invatatura Lui, ca ii invata ca Acela are putere . Si nu numai ca Domnul n-a tinut de rau multimile, ci luandu-le, S-a pogorat cu ele de Munte, iar prin vindecarea leprosului, le-a intarit credinta.
Leprosul spunea: Daca vrei, poti sa ma uratesti ; iar Domnul nu numai ca nu l-a mustrat, ci l-a si tamaduit si l-a curatit, asa precum leprosul Il rugase; iar sutasul I-a zis: Zi numai cu cuvantul si se va tamadui sluga mea ; iar Domnul, minunandu-se de credinta lui, i-a spus: Nici in Israel n-am aflat atata credinta IIDar iti voi dovedi Dumnezeirea lui Hristos pe o alta cale, contrara celei de pana acum. Marta nu I-a spus Domnului ce I-a zis leprosul si sutasul, ci cu totul dimpotriva: Oricate vei cere de la Dumnezeu iti va da, de aceea Domnul nu numai ca n-a laudat-o cu toate ca-I era cunoscuta, apropiata si una din persoanele cu multa ravna pentru El -, ci chiar a mustrat-o si a indreptat-o, ca nu graise bine despre El, zicandu-i: Nu ti-am spus ca de vei crede, vei vedea slava lui Dumnezeu? .
A tinut-o de rau, ca pe o necredincioasa. i iarasi, cand Marta I-a spus: Oricate vei cere de la Dumnezeu Iti va da , Domnul ii scoale din minte o parere ca aceasta si o invata ca El n-are nevoie sa primeasca o astfel de putere de la altul, ci El este izvorul bunatatilor, spunandu-i: Eu sunt invierea si viata ; adica: Nu astept sa primesc putere, ci fac totul cu propria Mea putere .
De aceea Domnul il lauda pe sutas, il da ca pilda poporului, il cinsteste, dandu-i imparatia cerurilor si cheama si pe altii sa mearga pe urmele lui. i ca sa afli ca a spus acestea ca sa invete si pe ceilalti sa creada cum a crezut sutasul, asculta precizia cu care evanghelistul arata acest lucru, spunand: i intorcandu-se, Iisus a zis celor ce veneau dupa El: Nici in Israel n-am aflat atata credinta .
Gandeste deci si tu lucruri mari despre Hristos! Gandul acesta aduce credinta, imparatia cerurilor si celelalte bunatati.
Hristos nu S-a marginit sa-l laude pe sutas doar prin cuvinte, ci i-a dat, in schimbul credintei sale, sanatos pe cel bolnav, ii impleteste cununa stralucita si-i fagaduieste mari daruri, graindu-i asa:Multi de la rasarit si de la apus vor veni si se vor odihni in sanurile lui Avraam si ale lui Isaac si ale lui Iacov, iar fiii imparatiei vor fi aruncati afara .
Hristos le vorbeste cu mai multa indraznire, pentru ca facuse multe minuni. Apoi, ca sa nu creada cineva ca Domnul vrea sa-l linguseasca pe sutas cu aceste cuvinte, aratand tuturora ce suflet avea sutasul, i-a zis:Du-te, dupa cum ai crezut, fie tie! . i indata a urmat vindecarea, marturie a puternicei credintei sutasului: i s-a vindecat sluga lui din ceasul acela .
Asa s-a intamplat si cu cananeanca; ca si aceleia i-a zis: O, femeie, mare este credinta ta! Fie tie precum voiesti! i s-a vindecat fiica ei .
Dar pentru ca evanghelistul Luca, istorisind minunea vindecarii slugii sutasului, adauga si alte fapte, care se deosebesc de cele spuse de evanghelistul Matei, este de neaparata trebuinta sa lamuresc si deosebirile acestea. Ce spune Luca? Ca sutasul a trimis la Iisus pe batranii iudeilor sa-l roage sa vina; Matei, dimpotriva, spune ca chiar sutasul s-a dus la Iisus si I-a spus: Nu sunt vrednic .
Unii comentatori spun ca e vorba de doi sutasi deosebiti, desi sunt multe asemanari intre istorisirile celor doi evanghelisti. Despre sutasul de la Luca, batranii poporului spun: El ne-a zidit sinagoga noastra si iubeste neamul nostru ; despre sutasul de la Matei Iisus spune: Nici in Israel n-am aflat atata credinta , dar despre cel de la Luca n-a spus ca:Multi vor veni de la rasarit si de la apus , ceea ce ne face sa banuim ca sutasul de la Luca era iudeu.
Ce vom raspunde, deci?Explicatia data de acesti comentatori este usoara, dar intrebarea este daca e si adevarata. Dupa parerea mea, in amandoua istorisirile evanghelice este vorba de una si aceeasi persoana. Cum poate fi una si aceeasi persoana, m-ar intreba cineva, cand Matei spune ca sutasul s-a apropiat de Domnul si I-a spus: Nu sunt vrednic sa intri sub acoperisul meu , iar Luca spune ca a trimis la Iisus pe batranii iudeilor ca sa-L cheme sa vina? Sunt de parere ca Luca, in istorisirea sa, ne descopera linguseala iudeilor, ca in nenorociri oamenii sunt nestatornici si isi schimba de foarte multe ori parerile. Probabil ca sutasul, vrand sa plece la Iisus, a fost impiedicat de iudei, lingusindu-l si spunandu-i: Ne ducem noi sa-L aducem! Vezi ca chiar propunerea lor este plina de linguseala, pentru ca au spus: Ne iubeste neamul nostru si ne-a zidit sinagoga .
Nici nu stiu cum sa-l laude. Ar fi trebuit sa graiasca asa: A vrut el sa vina sa Te roage, dar l-am oprit noi, vazandu-i nenorocirea si pe bolnav zacand in casa . Asa ar fi trebuit sa graiasca, pentru a-I arata lui Iisus cat de mare este credinta sutasului.
Dar ei nu graiesc asa! Din pricina invidiei nici n-au voit sa descopere credinta sutasului, ci au voit mai bine sa umbreasca virtutea sutasului, pentru care venisera sa faca rugamintea, decat sa-si ajunga scopul venirii lor, laudandu-i credinta. Invidia e in stare sa intunece judecata. Dar Domnul, Care cunoaste cele ascunse, impotriva vointei batranilor iudeilor, l-a laudat pe sutas.
Ca aceasta este adevarata interpretare, asculta-l iarasi pe Luca, care insusi da aceasta interpretare. El spune asa: i nefiind Iisus departe de casa, a trimis sutasul la El zicand: O, Doamne, nu Te osteni, ca nu sunt vrednic sa intri sub acoperisul meu . Cand a scapat deci sutasul de gura batranilor iudeilor, a trimis la Iisus, spunandu-I: Sa nu socotesti ca de lene n-am venit, ci m-am socotit nevrednic sa te primesc in casa mea .
IIIN-are importanta daca Matei spune ca sutasul n-a rostit aceste cuvinte prin prietenii sai, ci le-a rostit cu propria sa gura. Intrebarea este daca fiecare evanghelist a infatisat ravna sutasului si daca sutasul a avut despre Hristos parerea ce I se cuvenea. Se poate ca insusi sutasul sa se fi dus la Iisus, dupa ce a trimis pe prietenii sai, si sa-I fi spus aceleasi cuvinte.
Daca Luca n-a spus ca s-a dus sutasul la Domnul, apoi nici Matei n-a spus ca a trimis pe prietenii lui la El.
Nu este deci o contrazicere intre un evanghelist si altul, ci unul completeaza cele lasate la o parte de celalalt.
Uita-te ca Luca a laudat si in alt chip credinta sutasului, spunand ca sluga lui era pe moarte . Asta insa nu l-a deznadajduit, nu l-a facut sa-si piarda nadejdea, ci nadajduia cu tarie ca se va face sanatos.
Daca Matei a spus ca Hristos a zis: Nici in Israel n-am aflat atata credinta , iar prin aceste cuvinte a aratat ca sutasul nu era israilitean, iar daca Luca a spus ca a zidit sinagoga iudeilor, deci s-ar parea ca este iudeu, nici...
Unii comentatori spun ca sutasul a spus pricina pentru care n-a adus cu el si sluga, pentru a se scuza. Nici nu era cu putinta, spun acestia, sa-l aduca; era paralizat, chinuit de dureri si pe moarte. Ca era pe moarte o spune evanghelistul Luca: Era pe moarte .
Eu insa sustin ca aceste cuvinte ale sutasului sunt o dovada a marii lui credinte, cu mult mai mare decat a acelora care au coborat pe slabanog prin acoperisul casei.
Sutasul socotea ca e de prisos sa-si aduci sluga la Hristos, pentru ca stia bine ca era de ajuns numai poruncii lin Hristos ca sa vindece pe cel bolnav. i ce-a facut Iisus? N-a facut ce facuse mai inainte. Hristos de obicei urmeaza vointa celor care-L roaga; acum insa o ia inainte si nu numai ca-i fagaduieste sutasului ca-i va vindeca sluga, dar si ca se va duce in casa lui. O face ca sa aflam credinta sutasului. Daca nu i-ar fi fagaduit aceasta, ci i-ar fi spus: Du-te acasa, sa fie vindecata sluga ta! , n-am fi stiut cit e de mare credinta lui. La fel si cu cananeanca, numai ca in sens invers.
Sutasului ii spune, fara sa fie chemat, ca Se va duce acasa la el, ca sa afli credinta sutasului si marea lui smerenie; cananeencei insa ii refuza datul, pentru a face sa staruie in cererea ei.
Doctor intelept si iscusit fiind, stie sa dobandeasca cele contrarii prin contrarii. Intr-un caz, prin ducerea Sa de buna voie in casa sutasului; in celalalt, prin amanarea indelungata si prin refuzul Sau, descopera credinta femeii.
Asa face si cu Avraam, spunandu-i: Nu voi ascunde de sluga Mea Avraam , ca sa afli dragostea de oameni a lui Avraam si purtarea sa de grija pentru sodomiti.
La fel si cu Lot; ingerii trimisi la el au refuzat sa intre in casa lui, ca sa afli cat de mare era iubirea de straini a dreptului Lot. Ce a raspuns sutasul? Nu sunt vrednic sa intri sub acoperisul meu .
Sa ascultam aceste cuvinte toti cati avem sa-L primim pe Hristos! Ca e cu putinta sa-L primim si acum. Sa le ascultam, sa le urmam ca sa-L primim tot cu atata ravna! Cand primesti in casa ta pe cel sarac, pe cel flamand si pe cel gol, pe Hristos Il primesti, pe El Il hranesti.
Ci zi numai cu cuvantul si se va tamadui sluga mea! Iata ca si sutasul, ca si leprosul, are despre Hristos parerea cuvenita Lui. Nici sutasul n-a zis: Cheama-L pe Dumnezeu in ajutor! , sau: roaga-te Lui si cere-I! , ci: Porunceste numai! . Apoi temandu-se ca nu cumva Domnul, din smerenie, sa refuze, a adaugat:Ca si eu sunt om sub stapanire, avand sub mine ostasi; si spun acestuia: Du-te si se duce; si celuilalt: Vino! si vine; si slugii mele: Fa aceasta! si face . i ce-i cu asta, m-ar putea intreba cineva, daca sutasul credea ca Hristos este Dumnezeu? Pe mine ma intereseaza sa aflu daca Hristos incuviinta aceasta credinta, daca o intarea? Intrebarea este bine si intelept pusa. Sa o cercetam si vom vedea ca lucrul care s-a petrecut cu leprosul s-a petrecut si cu sutasul. Dupa cum leprosul a spus: Daca vrei ca noi sustinem cu tarie Dumnezeirea si puterea lui Hristos, intemeiati nu numai pe cuvintele leprosului, ci chiar pe cuvintele Domnului; ca Domnul nu numai n-a vestejit parerea leprosului, ci a intarit-o si mai mult, adaugind chiar ce era de prisos sa spuna, adica: Vreau, curateste-te! , tocmai pentru a-i intari credinta tot asa este drept sa vedem daca s-au petrecut la fel lucrurile si cu sutasul. i vom gasi ca s-au petrecut la fel. Cand sutasul a spus despre Domnul lucruri atat de mari, cand a marturisit ca are o atat de mare putere, Hristos nu l-a tinut de rau, ci i-a primit cuvintele si a facut mai mult decat ca le-a primit. Nici evanghelistul n-a spus numai ca Domnul a laudat spusele sutasului, ci, aratand, cat de mult l-a laudat, spune ca S-a si minunat de credinta sutasului; si nu numai ca S-a minunat de credinta lui, ci l-a si dat ca pilda intregului popor si celorlalti, pentru a-i urma credinta.
Vezi, dar, ca fiecare din cei ce au fost martori la cuvintele Lui se mirau de puterea lui Hristos?Si se mirau si multimile de invatatura Lui, ca ii invata ca Acela are putere . Si nu numai ca Domnul n-a tinut de rau multimile, ci luandu-le, S-a pogorat cu ele de Munte, iar prin vindecarea leprosului, le-a intarit credinta.
Leprosul spunea: Daca vrei, poti sa ma uratesti ; iar Domnul nu numai ca nu l-a mustrat, ci l-a si tamaduit si l-a curatit, asa precum leprosul Il rugase; iar sutasul I-a zis: Zi numai cu cuvantul si se va tamadui sluga mea ; iar Domnul, minunandu-se de credinta lui, i-a spus: Nici in Israel n-am aflat atata credinta IIDar iti voi dovedi Dumnezeirea lui Hristos pe o alta cale, contrara celei de pana acum. Marta nu I-a spus Domnului ce I-a zis leprosul si sutasul, ci cu totul dimpotriva: Oricate vei cere de la Dumnezeu iti va da, de aceea Domnul nu numai ca n-a laudat-o cu toate ca-I era cunoscuta, apropiata si una din persoanele cu multa ravna pentru El -, ci chiar a mustrat-o si a indreptat-o, ca nu graise bine despre El, zicandu-i: Nu ti-am spus ca de vei crede, vei vedea slava lui Dumnezeu? .
A tinut-o de rau, ca pe o necredincioasa. i iarasi, cand Marta I-a spus: Oricate vei cere de la Dumnezeu Iti va da , Domnul ii scoale din minte o parere ca aceasta si o invata ca El n-are nevoie sa primeasca o astfel de putere de la altul, ci El este izvorul bunatatilor, spunandu-i: Eu sunt invierea si viata ; adica: Nu astept sa primesc putere, ci fac totul cu propria Mea putere .
De aceea Domnul il lauda pe sutas, il da ca pilda poporului, il cinsteste, dandu-i imparatia cerurilor si cheama si pe altii sa mearga pe urmele lui. i ca sa afli ca a spus acestea ca sa invete si pe ceilalti sa creada cum a crezut sutasul, asculta precizia cu care evanghelistul arata acest lucru, spunand: i intorcandu-se, Iisus a zis celor ce veneau dupa El: Nici in Israel n-am aflat atata credinta .
Gandeste deci si tu lucruri mari despre Hristos! Gandul acesta aduce credinta, imparatia cerurilor si celelalte bunatati.
Hristos nu S-a marginit sa-l laude pe sutas doar prin cuvinte, ci i-a dat, in schimbul credintei sale, sanatos pe cel bolnav, ii impleteste cununa stralucita si-i fagaduieste mari daruri, graindu-i asa:Multi de la rasarit si de la apus vor veni si se vor odihni in sanurile lui Avraam si ale lui Isaac si ale lui Iacov, iar fiii imparatiei vor fi aruncati afara .
Hristos le vorbeste cu mai multa indraznire, pentru ca facuse multe minuni. Apoi, ca sa nu creada cineva ca Domnul vrea sa-l linguseasca pe sutas cu aceste cuvinte, aratand tuturora ce suflet avea sutasul, i-a zis:Du-te, dupa cum ai crezut, fie tie! . i indata a urmat vindecarea, marturie a puternicei credintei sutasului: i s-a vindecat sluga lui din ceasul acela .
Asa s-a intamplat si cu cananeanca; ca si aceleia i-a zis: O, femeie, mare este credinta ta! Fie tie precum voiesti! i s-a vindecat fiica ei .
Dar pentru ca evanghelistul Luca, istorisind minunea vindecarii slugii sutasului, adauga si alte fapte, care se deosebesc de cele spuse de evanghelistul Matei, este de neaparata trebuinta sa lamuresc si deosebirile acestea. Ce spune Luca? Ca sutasul a trimis la Iisus pe batranii iudeilor sa-l roage sa vina; Matei, dimpotriva, spune ca chiar sutasul s-a dus la Iisus si I-a spus: Nu sunt vrednic .
Unii comentatori spun ca e vorba de doi sutasi deosebiti, desi sunt multe asemanari intre istorisirile celor doi evanghelisti. Despre sutasul de la Luca, batranii poporului spun: El ne-a zidit sinagoga noastra si iubeste neamul nostru ; despre sutasul de la Matei Iisus spune: Nici in Israel n-am aflat atata credinta , dar despre cel de la Luca n-a spus ca:Multi vor veni de la rasarit si de la apus , ceea ce ne face sa banuim ca sutasul de la Luca era iudeu.
Ce vom raspunde, deci?Explicatia data de acesti comentatori este usoara, dar intrebarea este daca e si adevarata. Dupa parerea mea, in amandoua istorisirile evanghelice este vorba de una si aceeasi persoana. Cum poate fi una si aceeasi persoana, m-ar intreba cineva, cand Matei spune ca sutasul s-a apropiat de Domnul si I-a spus: Nu sunt vrednic sa intri sub acoperisul meu , iar Luca spune ca a trimis la Iisus pe batranii iudeilor ca sa-L cheme sa vina? Sunt de parere ca Luca, in istorisirea sa, ne descopera linguseala iudeilor, ca in nenorociri oamenii sunt nestatornici si isi schimba de foarte multe ori parerile. Probabil ca sutasul, vrand sa plece la Iisus, a fost impiedicat de iudei, lingusindu-l si spunandu-i: Ne ducem noi sa-L aducem! Vezi ca chiar propunerea lor este plina de linguseala, pentru ca au spus: Ne iubeste neamul nostru si ne-a zidit sinagoga .
Nici nu stiu cum sa-l laude. Ar fi trebuit sa graiasca asa: A vrut el sa vina sa Te roage, dar l-am oprit noi, vazandu-i nenorocirea si pe bolnav zacand in casa . Asa ar fi trebuit sa graiasca, pentru a-I arata lui Iisus cat de mare este credinta sutasului.
Dar ei nu graiesc asa! Din pricina invidiei nici n-au voit sa descopere credinta sutasului, ci au voit mai bine sa umbreasca virtutea sutasului, pentru care venisera sa faca rugamintea, decat sa-si ajunga scopul venirii lor, laudandu-i credinta. Invidia e in stare sa intunece judecata. Dar Domnul, Care cunoaste cele ascunse, impotriva vointei batranilor iudeilor, l-a laudat pe sutas.
Ca aceasta este adevarata interpretare, asculta-l iarasi pe Luca, care insusi da aceasta interpretare. El spune asa: i nefiind Iisus departe de casa, a trimis sutasul la El zicand: O, Doamne, nu Te osteni, ca nu sunt vrednic sa intri sub acoperisul meu . Cand a scapat deci sutasul de gura batranilor iudeilor, a trimis la Iisus, spunandu-I: Sa nu socotesti ca de lene n-am venit, ci m-am socotit nevrednic sa te primesc in casa mea .
IIIN-are importanta daca Matei spune ca sutasul n-a rostit aceste cuvinte prin prietenii sai, ci le-a rostit cu propria sa gura. Intrebarea este daca fiecare evanghelist a infatisat ravna sutasului si daca sutasul a avut despre Hristos parerea ce I se cuvenea. Se poate ca insusi sutasul sa se fi dus la Iisus, dupa ce a trimis pe prietenii sai, si sa-I fi spus aceleasi cuvinte.
Daca Luca n-a spus ca s-a dus sutasul la Domnul, apoi nici Matei n-a spus ca a trimis pe prietenii lui la El.
Nu este deci o contrazicere intre un evanghelist si altul, ci unul completeaza cele lasate la o parte de celalalt.
Uita-te ca Luca a laudat si in alt chip credinta sutasului, spunand ca sluga lui era pe moarte . Asta insa nu l-a deznadajduit, nu l-a facut sa-si piarda nadejdea, ci nadajduia cu tarie ca se va face sanatos.
Daca Matei a spus ca Hristos a zis: Nici in Israel n-am aflat atata credinta , iar prin aceste cuvinte a aratat ca sutasul nu era israilitean, iar daca Luca a spus ca a zidit sinagoga iudeilor, deci s-ar parea ca este iudeu, nici...